TK: Stranačko zapošljavanje u BiH sve više uzima maha – građani konačno počinju o tome govoriti
![](https://tip.ba/wp-content/uploads/2022/12/d2-posao-635x357.jpg)
Prema pravilima i procedurama, na konkursu za posao bi se trebali ispunjavati navedeni kriteriji, a vrednovati znanje i kvalitet. No, ko se u Bosni i Hercegovini još drži pravila? Najviše bodova, kažu građani, danas donosi stranačka opredijeljenost tako da je, čini se, najvažnije odabrati pravu boju u odnosu na vlast u mjestu gdje konkurišete. Nije teško, rekli bismo, ali jeste nezakonito i nepravedno.
Arif Hamzić, suprug i otac dvoje maloljetne djece, nedavno je konkurisao za posao u službi za civilnu zaštitu u Kladnju. Kriterije koji su se odnosili na srednju stručnu spremu, poznavanje rada na računaru i stranog jezika je zadovoljio, no bodovi su ga doveli tek do trećerangiranog: „S tim da mi nisu računali to što sam član šehidske porodice, na tome sam trebao dobiti 30% na ukupno osvojen broj tako da sam na poziciji bio treći, Anel Selimović prvi, Fuad Muhić drugi“.
Scenarij se ponovio i na konkursu za drugu poziciju u istoj službi gdje je prvorangirani Selimović, dobivši jednu poziciju, drugu prepustio Muhiću, a Hamzić je ponovo ostao treći. Rezultati konkursa, priča nam Hamzić, možda ne bi bili sporni da su kandidati dobili jasan uvid u način bodovanja, ali i da oni koji su dobili posao ne pripadaju stranci koja je na vlasti u Kladnju – Pokretu demokratske akcije. Ovako je, tvrdi, jasno o čemu se radi: „Kako je naš općinski načelnik prešao u PDA, ovo ovdje je postao kaubojski grad. Bez njegovog odobrenja se ništa ne može završiti, od Lovačkog društva, pa do Doma zdravlja“.
Obrazloženja smo tražili i kod općinskog načelnika. Iako smo tražili izjavu, dobili smo samo odgovor putem maila u kojem nam je rečeno da su kandidati imali mogućnost žalbe te da odgovore i uvid u način bodovanja možemo dobiti po okončanju konkursne procedure. Naš sagovornik Hamzić je, uz pravnu pomoć, već uložio žalbu, no, kako kaže, odgovora još nema. S druge strane, ovo nije jedini slučaj na koji smo naišli. Posao u Kladnju, sa završenim fakultetima, nisu mogli pronaći ni sinovi mještanke Kladnja na koju smo naišli: „Ovaj stariji je čekao 12 godina, to znam. Ovdje čekao, predavao, nije mogao dobiti. Onda je kasnije u Sarajevu predavao – nije mogao dobiti, u Tuzli predavao – nije mogao dobiti. To je sve bilo stranački koliko smo kasnije mi saznali“.
I tako smo nailazili na različite građane sa istim problemima. Više se, kažu, ni ne iznenađuju na ovakve društvene pojave.
No, onima koje smo odabrali se ne trebamo povinovati, smatra struka. Takvi bi trebali raditi za dobrobit svih građana, bez obzira na stranačku opredijeljenost.
„Mi dobijamo svi ogromne posljedice takvog jednog događanja – da više ne prepoznajemo znanje, da ne prepoznajemo stručnost, da nam kvalitet više ne ostaje ovdje, kvalitet nam odlazi, a na pozicije na radna mjesta dolaze ljudi isključivo po političkim podobnostima i po političkim preporukama“, kaže sociologinja Smiljana Vovna.
Toga ima u svakom gradu i općini, kažu građani, no rijetko ko skupi hrabrost javno govoriti o tome. Razlog je uglavnom što strahuju da tek nakon toga neće pronaći svoje mjesto u poslovnom svijetu. Ipak, oni koji se odluče na to, nemaju straha.
„Nije me strah posljedica. S tim što sam član šehidske porodice, sin sam poginulog borca, mislim da zaslužujem bilo koju poziciju. Mislim da ne zaslužujem da idem na rad u Sloveniji ili Belgiji“, poručuje Hamzić.
On se nada da će njegov primjer podstaknuti i druge da javno govore, jer samo tako postoji mogućnost da se nešto promijeni. Problem se, kaže, ne može riješiti sve dok se o njemu šuti.
(TIP/Izvor: federalna.ba/Autorica: Azra Delmanović)
sila od ovog ćojka more bljuvati vatru , zato picousti odhebi da se ne opećeš