Ekonomske prognoze za BiH kao da su pisala braća Grim: Rastu plate, zaposlenost, industrijska proizvodnja…
![](https://tip.ba/wp-content/uploads/2022/06/bbbbbbbbbbb-635x357.png)
“Stiže gomila šokova i teška vremena. Ovo nisam vidio u karijeri”.
“Pripremite se, dolazi nam ekonomski uragan”.
Ovo su upozorenja koja su prošle sedmice poslali direktori finansijskih divova- Jamie Dimon, direktor JPMorgan Chasea, i John Waldron predsjednik i glavni operativni direktor Goldman Sachsa.
Razlog je očit, ekonomska situacija uzrokovana ratom u Ukrajini, rastući inflacijski pritisci i povećanje kamatnih stopa američkih federalnih rezervi.
Da je kriza uzela maha potrđuju i vijesti iz Njemačke koja bilježi snažan pad prodaje, štede čak i na hrani. Slične vijesti priistižu i iz drugih zemalja.
Istovremeno u Bosni i Hercegovini zabrinutosti nema. Život je ovdje bajka, a takve su nam i prognoze do 2025. godine. I to što se tiče svega- cijena, plata, zaposlenosti, industrijskog, ali i svakog drugog rasta.
Ukratko, gdje god pogledamo izgledi su nam dobri, čak jako dobri, sve do 2025. godine.
Pokazuju to dva dokumenta- Program ekonomskih reformi Bosne i Hercegovine 2022.-2024. i Informacija o ekonomskim perspektivama BiH do 2025.
Obe dokumenta je uradila Direkcija za ekonomsko planiranje BiH.
PER BIH DO 2024.
Prvi je usvojen od strane Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, dok je drugi dokument upućen u Parlamentarnu skupštinu.
Komentarišući prvi dokument za BUKU– ekonomista Draško Aćimović kaže da je prije svega nevjerovatno da se jedan ovakav dokument usvaja bez bilo kakve rasprave na vanrednoj telefonskoj sjednici dok se pred našim očima cijeli svijet dramatično mijenja zbog rata u Ukrajini.
Nadalje, dodaje, teško je dati analizu svega napisanog u Programu ekonomskih reformi dok slušamo upozorenja od ljudi koji postavljaju ekonomske pravce da dolazi ekonomski uragan, pa se čini kao da su naše analize pisala braća Grim.
“Upravo sam pročitao citiram «Program ekonomskih reformi fokusiran je na makroekonomski i fiskalni okvir, te strukturalne reforme u periodu 2022 – 2024. godine. Ključne reformske mjere u PER BiH do 2024. godine usklađene su sa Okvirom za realizaciju ciljeva održivog razvoja u BiH i uključuju dobru upravu i upravljanje javnim sektorom, društvo jednakih mogućnosti i pametan rast». Samo definicija koju su naveli u svojoj izjavi iz Savjeta ministara « da uključuje DOBRU UPRAVU i upravljanje javnim sektorom » izaziva kod svakog ko počne da čita tu analizu, strah i zabrinutost u bilo kakvo stvarno i iskreno ekonomsko planiranje jer je BiH poznata i priznata u Evropi kao treća zemlja po korupciji”, ističe za BUKU Aćimović.
Pojašnjava i da bi projekcija rasta industrijske proizvodnje bila na nivou od 6%, kako je navedeno, trebalo bi da BiH doživi industrijski bum što je malo vjerovatno. Takođe, pitanje inflacije i procjene da će se ona zadržati na nivou od 6% , a da će realna inflacija za prvih pola godine biti oko 16%, je više nego optimistična procjena.
“A definicija da će komunalne usluge i cijene hrane biti stabilne i neće rasti sljedeće godine je otprilike jednako tome da gledajući u fildžan vidimo sretnu i stabilnu budućnost. Ipak stvarnost nam jasno govori da do recesije već dolazi, kao i do masovnih otpuštanja i dramatičnih poremećaja u lancima opskrbe, ali i do proširenja sukoba u Ukrajini i ekonomskog rata koji bukti svijetom. Na kraju da ne bismo pokvarili ovaj optimizam i da ne bi telefonska sjednica Savjeta ministara bila omalovažena, jer ipak su ljudi službeno proveli vrijeme telefonirajući, a znamo koliko zračenje nanosi štetu organizmu, završiću ovu izjavu dijagnozom – ko nas je kleo nije dangubio”, zaključio je Aćimović.
EKONOMSKE PERSPEKTIVE BIH DO 2025.
I dok za Program ekonomskih reformi Bosne i Hercegovine 2022.-2024. možemo imati neko razumjevanje- pisan je prije napada Rusije na Ukrajinu, za Informaciju o ekonomskim perspektivama BiH do 2025., koja je pisana u martu, teško je naći razumjevanje.
Tako ovdje možemo pročitati da se do kraja 2022. može očekivati realni ekonomski rast u BiH od oko 2,1 odsto u odnosu na prethodnu godinu, a od 2023. do 2025, ekonomski rast od oko 3,2 odsto na godišnjem nivou.
I industrijsku proizvodnju, navode „očekuje osjetniji ekonomski napredak“, a reformske mjere na unapređenju ekonomskog ambijenta koje proizvode nadležne institucije u BiH trebale dati mjerljive rezultate…
Predviđa se Ii povećanje zaposlenih, smanjenje broja nezaposlenih, povećanje prosječne plate od 6,3 odsto u 2022., ali i „stabilan rast cijena u BiH“…
No osnovni rizici za ostvarenje ove projekcije su, kako se navodi, “dešavanja između Rusije i Ukrajine”.
“Evropska centralna banka je predstavila dva scenarija. Oba predviđaju prestanak isporuke ruskog gasa Evropi, što se može samo djelimično nadoknaditi korištenjem drugih izvora energije uz rast cijena nafte i gasa. Među domaćim faktorima koji bi mogli utjecati na nivo inflacije je nepredviđen rast cijene komunalija – stoji u dokumentu koji je zasnovan na zvaničnim podacima statističkih sistema i agencija.
Ekonomista Željko Rička za BUKU kaže da bi bio sretan da su ove prognoze tačne, ali nažalost one su prilično nerealne, jer se oslanjaju na statične podatke, uglavnom iz 2020. godine, a manjim dijelom iz 2021. godine. Naglašava da to ipak nije karakteristično samo za našu zemlju, već i za međunarodne finansijske institucije, poput Svjetske banke i MMF-a.
“To je objektivno zastarilo i ti podaci su se značajno promijenili jer u društvu u kome trenutno živimo, mislim na cijeli svijet, godina dana je jako dug period. U Informciji je na primjer navedena stopa inflacije nešto preko 6 posto, a Agencija za statistiku BiH je za april već izašla sa stopom inflacije od 13,2 posto. Nadalje podaci koji se u ovom dokumentu navode, po meni se, ne komentarišu na pravi način. Recimo stope zaposlenosti i nezaposlenosti su jako zabrinjavajući podaci, a istovremeno imamo rast BDP po stanovniku, a rast je zapravo jer imamo manje stanovnika”, pojašnjava Rička dodajući da je problem i što će se sada svi budžete, i okvirni i pojedinačni, pnanirati na bazi veličina koje su poprilično optimistične.
Nedostaje, mišljenja je, i zaključak koji bi upućivao na trenutnu ekonomsku sliku kod nas i u svijetu i u kome bi stajalo da treba biti jako obazriv prilikom planiranja budućih rashoda, jer je pod velikim znakom pitanja hoće li se budžeti puniti predviđenom dinamikom jer je sada već svima jasno da je pred nama period pada privredne aktivnosti, pad potrošnje i pada životnog standarda, piše Buka.
(TIP/Foto: Ilustracija)
sila od ovog ćojka more bljuvati vatru , zato picousti odhebi da se ne opećeš